Pannon Digitális Pedagógia (E-Tanulás – Távoktatás – Oktatás-informatika)
A Pannon Digitális Pedagógia online tudományos lektorált folyóirat célja, hogy átfogóan és rendszeresen tudósítson a hazai digitális oktatásról és a hozzá kapcsolódó tudományos és kutató munkáról. A folyóirat multidiszciplináris szemléletet képvisel, hiszen a neveléstudomány számos szállal kapcsolódik más tudományterületekhez. A folyóirat hármas alcíme is arra mutat, hogy lehetőséget szeretnénk adni arra, hogy a közölt írásművek az e-tanulás, a távoktatás és az oktatás-informatika irányvonalán is elhelyezkedhessenek, ezáltal a folyóirat hármas pilléren állhasson. A folyóirat hidat kíván képezni a felsőoktatás, a közoktatás és a vállalkozások között. A híd jelentheti a tudományos megszólalás lehetőségét kutatóknak, doktoranduszoknak, felsőoktatásban oktatóknak, miközben bemutatkozási lehetőséget adhat a közoktatás résztvevői számára és a piaci alapon működő vállalkozásoknak, akik kutatási eredményeiket, tanítási munkájukat, ötleteiket szeretnék írásos formában közzétenni, mások számára értékes példaként megosztani, így aktív részeseivé válni az innovatív folyamatoknak. Mindezen törekvések alapozzák meg, hogy a Pannon Egyetemen egy élő, évente négyszer megjelenő, széles olvasóközönséget kiszolgáló online folyóirat működjön, ami országos szinten is fontos szegmense lesz a digitális pedagógia és az oktatás-informatika tanulmányozásának. Közlési feltételek szerzőknek
A tapasztalati és digitális tanulás találkozása az óvodai nevelésben
Bognár Amália (2025): Szenzoros játékok az óvodában. Szenzomotoros mesék, szenzoros dobozok és fejlesztő játékok jeles napok szerint. Budapest, Neteducatio. Bognár Amália (2024): Padlórobot műhely– Ötletgyűjtemény és gyakorlati útmutató pedagógusoknak. Budapest, Neteducatio
Copyright (c) 2026 Pannon Digitális Pedagógia (E-Tanulás – Távoktatás – Oktatás-informatika)
A Digitális Témahét Magyarország legnagyobb digitális pedagógiai eseménye, mely 2016-ban indult azzal a céllal,hogy a digitális eszközökkel támogatott projektpedagógia és innovatív módszerek terjesztésén keresztül fejlesszea tanulók digitális kompetenciáit és 21. századi készségeit. 2025-ben gimnáziumunk egy komplex vállalkozóiprojektet valósított meg „Alkotó generáció – A holnap tervei Ma” címmel e program keretében. A projekt kettőscélt tűzött ki: a tanulók digitális kompetenciáinak fejlesztését és vállalkozói szemléletének erősítését. Majd százdiák csapatokban dolgozva saját vállalkozói ötleteket keltett életre, változatos digitális eszközöket (AI-alapú vi-deószerkesztés, weblaptervezés, online kérdőívek, Podcast készítés, 3D modellezés) és kreatív együttműködéstalkalmazva. A tanulási folyamatot egy játékosított, „Cápák között” stílusú záró rendezvény koronázta meg, ahol acsapatok üzleti ötleteiket mutatták be helyi vállalkozókból álló zsűri előtt. A projekt során a diákok nemcsak meg-tapasztalhatták, milyen egy vállalkozást előkészíteni, hanem fejlődtek csapatmunkában, kommunikációban, krea-tivitásban és önbizalomban is. Megtapasztalhatták, hogy a tanulás egyszerre lehet élmény, alkotás, készségfejlesztés és közösségépítés. A projekt országos elismerésben részesült (III. helyezés a Digitális Témahét 2025 középis-kolai kategóriájában), ami kiemeli munkájuk példaértékűségét.
digitális oktatás, vállalkozói nevelés, gamifikáció, mesterséges intelligencia, projektpedagógia
A fenntarthatóságra nevelés a 21. század egyik legfontosabb pedagógiai prioritásává vált. A „Cseppből óceán” projekt,amely a Kölcsey Ferenc Főgimnázium 7. évfolyamos tanulói számára készült, ezt a kihívást interdiszciplináris és él-ményalapú tanulási keretben közelíti meg. A program a biológia, kémia, matematika és informatika integrációjával mé-lyíti a diákok tudását a vízhez kapcsolódó jelenségekről, többek között a víz körforgásáról, a fotoszintézisről, a vízszeny-nyezésről és a tisztítási módszerekről. A tudományos kutatást kreatív és digitális eszközök – például online kérdőívek,vizualizációs szoftverek, programozás (Python) és LEGO robotika – bevonásával egészíti ki, ezáltal fejlesztve a digitáliskompetenciákat, a problémamegoldó készséget és a kritikus gondolkodást. A felsőbb évfolyamos diákok mentori sze-repvállalása tovább erősíti az együttműködést, a felelősségtudatot és a környezeti érzékenységet. A kezdeményezésnemcsak a tudományos ismereteket gazdagítja, hanem hozzájárul a 21. századi kulcskompetenciák elsajátításához is,amelyek elengedhetetlenek a fenntartható állampolgársághoz.
környezeti nevelés; víz körforgása; vízszennyezés; interdiszciplinaritás; digitális kompetenciák
A „Zero Waste Fashion” projekt egyedülálló példája annak, hogyan válhat az oktatás valódi értékteremtő közeggé,ha a köznevelés és a szakképzés összehangoltan, egymást kiegészítve működik. A Digitális Témahét keretébenmegvalósult programban a BMSZC Petrik Lajos Technikum és a Kispesti Deák Ferenc Gimnázium diákjai éspedagógusai közösen dolgoztak egy komplex, interdiszciplináris projektben, amely a fenntarthatóságot, a kreatívdivattervezést és a digitális technológiák alkalmazását ötvözte. A két intézmény együttműködése nem csupán logisztikai szinten valósult meg – a tanulók mindkét iskolában dol-goztak, helyszínt cseréltek, és közösen vettek részt szakértői konzultációkon –, hanem szemléletformáló módonis. A gimnáziumi oktatás elméleti megalapozottsága és a technikumi képzés gyakorlatorientált megközelítése egy-mást erősítve járult hozzá a diákok komplex fejlődéséhez. A projekt során a tanulók nemcsak újrahasznosítottanyagokból készítettek egyedi termékeket, hanem saját márkát hoztak létre, logót és weboldalt terveztek, miköz-ben vállalkozói, technológiai és együttműködési készségeiket is fejlesztették. A köznevelés és szakképzés találkozása lehetőséget teremtett arra, hogy a diákok tantárgyakon átívelő tudást sa-játítsanak el, miközben valódi társadalmi felelősségvállalást gyakoroltak. A projekt zárónapján bemutatott három kollekció nemcsak a kreativitásról és fenntarthatóságról tanúskodott, hanem arról is, hogy az oktatás képes hidatépíteni különböző intézményi kultúrák között. Ez az együttműködés modellértékű: megmutatja, hogy a köznevelés és szakképzés közös célok mentén képesolyan innovatív tanulási környezetet teremteni, amelyben a diákok nemcsak tudást szereznek, hanem élményekenkeresztül fejlődnek, közösséget építenek és aktív szereplőivé válnak a jövő fenntartható társadalmának.
fenntartható oktatás, Zero Waste, újrahasznosítás a tanulásban, oktatási együttműködés, interdiszcipli-naritás, társadalmi felelősség
Iskolánk immár egy évtizede aktív résztvevője a Digitális Témahétnek, amely minden tanév tavaszi félévében kerül megrendezésre. A program a projektpedagógia módszertanára építve támogatja a tanulók és pedagógusok digitális kompetenciáinak fejlesztését. Jelen jógyakorlat célja, hogy betekintést nyújtson az elmúlt tíz év során megvalósított projektjeinkbe. A projektek középpontjában minden esetben a digitális és szociális kompetenciák, a kreativitás, valamint a kritikai gondolkodás fejlesztése állt. A jógyakorlatok bemutatásával célom, hogy inspirációt és gyakorlati útmutatást nyújtsak kollégáim számára arra vonatkozóan, hogyan valósítható meg egy témahét a projektpedagógia eszközeinek alkalmazásával.
project-based pedagogy, project-based education, Digital Project Week, digital competence
projektpedagógia, projektoktatás, Digitális Témahét, digitális kompetencia
Tanári eszköztár újratöltve. Projektmódszer és digitális kompetenciafejlesztés diákok bevonásával
A beszámoló egy olyan pedagógiai projekt tapasztalatait osztja meg, amelynek fő célja a tanárok digitális eszköz-tárának frissítése és a projektmódszer hatékonyabb alkalmazásának támogatása volt a diákok aktív közreműködé-sével. Az elmúlt években nehézséget jelentett, hogy partnereket találjunk iskolánk tantestületén belül a kisebb-nagyobb projektek megvalósításához, ezért feltártuk az okokat, és lehetséges megoldásokat kerestünk. A projektben iskolánk teljes tantestülete részt vett, valamint a tizedik évfolyam két csoportja, akik korábban márszereztek tapasztalatot projektalapú tanulásban. A tanulók igényeit, illetve a kollégák aggályait kérdőíves felmé-réssel térképeztük fel. A felmerülő problémákra a diákok bevonásával próbáltunk válaszokat adni: egy tantestületiértekezleten workshopot tartottak, ahol közösen digitális tolltartót – strukturált linkgyűjteményt – hoztak létre,amelyben a tanárok is megosztották a számukra már bevált alkalmazásokat. A tanulók bemutatták az általuk hasznosnak tartott eszközöket, illetve rövid oktatóvideókat készítettek. A program má-sodik felében a tanárok véletlenszerűen sorsolt csoportokban, saját tananyagaikhoz illeszkedő, egy tanórás projektterve-ket készítettek, a diákok mentori támogatásával. Az elkészült tervek is bekerültek a digitális tolltartóba. Bár a tanév végi időszak kevésbé kedvez az újítások bevezetésének, a visszajelzések alapján biztató, hogy többkolléga talált számára hasznos eszközt, és többen is jelezték igényüket egy augusztusi, elmélyültebb workshopra.A projektmódszerrel szembeni ellenállás csökkenni látszik.
projektmódszer, digitális pedagógia, tanári eszköztár, tanár-diák együttműködés, jógyakorlat
A kurzusdesigner mint felsőoktatási szereplő: szakmai-identitás formálódás és szerepátfedések az oktatói gyakorlatban
A felsőoktatásban az utóbbi évtizedekben lezajlott változások következtében egyre nagyobb hangsúlyt kap a kurzusok tudatos, pedagógiailag megalapozott tervezése. Ennek hatására új szakmai szereplők jelentek meg az oktatásfejlesztésben, köztük a kurzusdesigner, aki az oktatói szerep változásával párhuzamosan vált kulcsszereplővé. A tanulmány célja a kurzusdesigner felsőoktatási szerepének értelmezése, szakmai identitásának vizsgálata és az oktatóval való szerepátfedések feltárása, tekintettel az együttműködés különböző formáira. A tanulmány a nemzetközi szakirodalomra – különösen White, Drysdale, Hart, valamint Slade és munkatársai munkáira – támaszkodva mutatja be a kurzusdesigner kompetenciáit, működési modelljeit, valamint a szakma hazai kihívásait és lehetőségeit. A szerzők arra is rámutatnak, hogy a kurzusdesignerek hatékony integrációja a felsőoktatási intézményekben nem csupán technikai vagy szervezeti, hanem a tanulás minőségéhez és az oktatók szakmai támogatásához kapcsolódó stratégiai kérdés is.
kurzusdesigner, felsőoktatás, online kurzus, kurzusdesign
Interjú a Digitális Témahét 2025 nagykövetével, Krepsz-Kapai Bernadettel a Zalaapáti Gábor Áron Általános Iskola pedagógusával
Az első Digitális Témahéten való részvételünket izgatottság és a gyerekekkel való együtt tanulás jellemezte. Kolléganőmmel, Fehérné Dormán Teodórával közösen vágtunk bele a projektbe, bár kezdetben nem tudtuk pontosan, mire vállalkozunk. A felhívás azonban rendkívül inspiráló volt, így örömmel csatlakoztunk. Egy közösen megtervezett projektet valósítottunk meg, ami azóta is meghatározó élmény a számunkra. Azóta is minden évben együtt dolgozunk a Digitális Témahéthez kapcsolódó projekteken, és örömmel tapasztaljuk, hogy évről évre egyre több kolléga és szülő csatlakozik hozzánk.
Interjú a Digitális Témahát 2025 nívó díjasával, Tuboly Ritával a Rábapatonai Petőfi Sándor Általános Iskola pedagógusával
A Múltunk a jövőben című 4. Digitális Témaheti projektünknél éreztem először igazán, hogy a digitális eszközök használata mennyire inspiráló mind a diákok, mind a pedagógusok számára. A téma közvetlen lakóhelyünk, Rábapatona megismerése volt, melyhez a digitális eszközöket hívtuk segítségül. Az alsós gyerekek nagy lelkesedéssel keresték fel Rábapatona nevezetességeit, miközben a Sighter alkalmazást használták. Ellátogattak a tájházba is, ahol a régi eszközökkel, használati tárgyakkal ismerkedtek meg. Minden apró részletre figyelniük kellett, hiszen visszatérve az iskolába forgószínpadszerűen oldottak meg feladatokat: szófel-hőt, QR-kódokat készítettek, illetve kódoltak. A legnagyobb sikere az Artec készletnek volt, amelyből a séta során megismert nevezetességeket közösen építettük fel, amin egy kis robotot végig is vezettünk
Lapunk ötödik évfolyamának 1-2. számának központi témája a 10. Digitális Témahét.
A kódolás és robotika szerepe az esélyegyenlőség és gondolkodásfejlesztés előmozdításában
A Code Week Konferencia 2025. október11-én került megrendezésre, amelynek célja a kódolás és robotika oktatásának népszerűsítése volt, különös hangsúllyal az esélyegyen-lőség előmozdítására és a digitális pedagógiainnovatív lehetőségeinek bemutatására.
Hiánypótló kéziköny Bognár Amália kötete, amely célcsoportja elsősorban az óvodapedagógusok köre, de valójában bárki számára hasznos olvasmány lehet, aki szeretne elmélyülni a szenzoros dobozok világában.
Robotika feladatbank digitális kultúra tantárgy tanításához
A módszertani ötletem alapját az a tény szolgáltatja, hogy a hagyományos oktatási formák és módszerek a jelenkor gyermekeit nem tudják teljes mértékben lekötni és a tanulás iránt motiváltá tenni. Digitális kultúra tanárkéntúgy gondolom, hogy a különböző robotok és interaktív feladatok oktatásba történő integrálása segíthet a tanulásifolyamatot a pedagógus és a tanuló számára is izgalmassá varázsolni. Az egyes robotok – főleg a padlórobotok –használata az oktatás és nevelés folyamatában egyre gyakoribbá válik, és számos fejlesztési lehetőséget hordozez által magában. Akár csak az App inventor nevű online elérhető software, melynek köszönhetően, telefononvagy táblagépen futtatható alkalmazásokat, oktatási játékokat hozzunk létre. Ennek hozományaként nem szüksé-ges jelentős számú robot beszerzése az intézmények számára. Az ötlet 2007-ben került a nyilvánosság elé azMIT és a Google oktatói és kutatói segítségével. Ezt a lehetőséget én arra használtam, hogy olyan tanórán alkal-mazható játékokat alkossak, melyek célzottan tudnak egy – egy képességterületet fejleszteni az oktatás folyama-tában. Különös tekintettel igyekeztem szem előtt tartani az SNI – s és BTMN – s gyerekek igényeit. A játékokat,melyeket az App Inventorral készítettem, évfolyamonként csoportosítva mutatom be és a bennük rejlő fejlesztésilehetőségeket is részletezem.
gamifikáció, innováció, digitális kultúra, robotika, problémamegoldó gondolkodás
Digitális tananyaggal segített matematikaoktatás
A jó gyakorlat fő témája egy digitális tananyag fejlesztése és tesztelése. A tananyag általános iskolai diákoknak készült, anyolcadik osztályos matematika egyik témakörét, a forgástesteket dolgozza fel. A gyakorlatban résztvevő diákok előzetesfelmérése kérdőívekkel történt. Ezek alapján elmondhatjuk, hogy a diákok negatív véleménnyel rendelkeznek az onlineoktatással kapcsolatban. Később a diákok tanulási környezete is felmérésre került, ezek az információk nélkülözhetetleneka digitális tananyagfejlesztés szempontjából. A gyakorlatban olvasható forgatókönyv alapján készült el a digitális tananyag,amely valós környezetben került tesztelésre. A diákok a offline tanórákkal összekapcsolva találkoztak a digitális tartalmakkal, a tükrözött osztályterem oktatási stratégiát felhasználva. Azok a diákok, akik elvégezték a kurzust, megfelelően elsajátították a forgástestek tananyagot. A tanulók online oktatáshoz való hozzáállása pozitív irányba változott.
tükrözött osztályterem, általános iskola, matematika, forgástestek
Digitális értékelés: benyomások és tapasztalatok a Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Karán
A digitális technológiák gyors fejlődése és elterjedése alapvetően formálta át a felsőoktatás értékelési folyamatait, új lehetőségeket nyitva meg és egyúttal új kihívásokat is teremtve. Tanulmányunk célja, hogy feltárja a digitális értékelési gyakorlatok és az oktatói attitűdök sajátosságait a Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Karán. Kutatásunk a DigCompEdu (Digital Competence Framework for Educators) keretrendszer „Értékelés” kompetenciaterületére épült, kiegészítve a tanítás-tanulás, a digitális erőforrások alkalmazása, valamint a hallgatói szerepvállalás néhány releváns aspektusával. Félig strukturált interjúk révén vizsgáltuk hat oktató digitális értékelési módszereit, a visszajelzés módját és gyakoriságát, valamint technikai felkészültségét. Az eredmények jelentős eltéréseket mutattak az alkalmazott módszerek sokszínűségében, a formatív elemek integrálásában és az értékelés tanulási kimenetekhez való illesztésében. Erősségként azonosítható a formatív értékelés tudatos alkalmazása, a portfólióalapú szemlélet és a magas szintű biztonsági beállítások. Hiányosságként a vizsgált mintában megjelent az ön- és társértékelés alacsony aránya, a H5P interaktív eszközök korlátozott használata, valamint az AI-alapú megoldások pedagógiai kereteinek hiánya. Tanulmányunk fejlesztési irányokat is kijelöl, amelyek hozzájárulhatnak a digitális értékelési gyakorlatok kari szintű egységesítéséhez és minőségi emeléséhez.
digitális értékelés, felsőoktatás, oktatói attitűdök, visszajelzés, értékelési módszerek
A tanulmány arra tesz kísérletet, hogy a bizalom társadalompedagógiai, iskolapedagógiai és metapedagógiai jelenségvilágát az intézményesült pedagógiai hatás értelmezési kereteiben értelmezze. Az intézményes nevelési hatás archetípusait azonosító megközelítések hangsúlyosan különítik el a hatáskeltés funkcionális-intencionális, valamint emocionális-kauzális kapcsolati modelljeit. Az előbbi a nevelés hatékonyságát a kívülről befolyásolt, szándékolt viselkedésbeli változásként írja le, míg az utóbbi a hatékony nevelést olyan szimbolikus interakcióként értelmezi, melyben a pedagógiai kapcsolat hatását a belső szándékvezéreltség a racionális vetületeinek megerősítéseként azonosítja. A két modell közötti pedagógiai különbséget a nevelés direktív és non-direktív mozzanatainak eltérő alkalmazásaiban, a normatív és formatív érés szakaszainak morális és etikai átszínezéseiben, valamint a kulturális-társadalmi környezetben kiérlelt pedagógiai praxis áthagyományozódásaiban követhetjük nyomon. A tanulmány amellett érvel, hogy a világ morális felfogására, a személyes lét felelősségre leghelyesebb a pedagógiaiszándékoltság normatív és formatív hatásainak együttesével reflektálnunk, ügyelve arra, hogy a hatáskeltés pedagógiai akarata ne lépje át az önérvényesítés kognitív és érzelmi torzításainak vígasztalan határait.
bizalom, társadalompedagógia, iskolapedagógia, metapedagógia, metauniverzum
A bizalom pedagógiájáról, a digitális értékelésről,a digitális matematikaoktatásról, a robotikai feladatbankról
Új lapszámunk fő írásai igen különböző témával rendelkeznek, ami újfent bizonyítja a sokszínűségre való törekvést. Tartalmas olvasását kívánunk!
Copyright (c) 2025 Pannon Digitális Pedagógia (E-Tanulás – Távoktatás – Oktatás-informatika)
Felsőoktatás-pedagógiai oktatásfejlesztés Magyarországon
Szövegértési kompetenciák fejlesztésének lehetőségei egy kisvárosi intézményben – egy módszertani csomag hatásvizsgálata
Az iskolák színvonalának egyik mérőfoka manapság a kompetenciák országos átlaghoz mért szintje. A szövegértés és a matematikai kompetencia azok az alapképességek, amelyek fejleszthetők és az élethosszig tartó tanulás során biztosan szükségszerűek. (Antalné 2003). Erre a gondolatra épült a kutatás témaválasztása: 2021-től zajlik egy kisvárosi általános iskolában a szövegértés fejlesztése érdekében bevezetett új módszertani csomag alkalmazása (Hidegh, 2021). A kutatás fő kérdésének lényege: lehetséges-e a módszertani csomagnak az alkalmazásával jobb eredmény elérése az OKM mérésekben a felső tagozatos diákok körében. A fő kérdés részkérdéseinek egyike a tanulási motivációval is foglalkozik. A témában kutatók szerint, hogy a motiváció hatással van a tanulási teljesítményre. A bevezetett gyakorlat hatását szövegértés területén bemeneti és kimeneti mérésekkel ellenőrzi a kutatás. A mindennapi pedagógiai praxisba beépített új módszertani gyakorlat ötödik éve működik. Az első eredmények nem mutattak jó képet (Covid), de a következő évek mérési eredményei fejlődésre utalnak: az OKM eredmények harmadik éve az országos eredmények fölé emelkedtek iskolai szinten. A kutatás legvégső célja a felső tagozatos diákok körében a szövegértési képesség javítása, hiszen több kutatás által is kimondott tény: ez a további tanulás alapja és a felnőtt infokommunikációs társadalomban a boldogulás fő tényezője (Grabe&Stoller, 2011).
szövegértés fejlesztése, intézményi gyakorlat, tanulási motiváció, eredmények
Egy jógyakorlat bemutatása kistelepülések forráshiányos tanórán kívüli foglalkozásainak speciális kialakítására
A dolgozat fő témája tanórán kívül végzett oktatói és nevelői munkám reflektív és önreflektív elemzése, melynek eredményeképpen jógyakorlatokkal gazdagodtam A program kialakítása során figyelembe kellett vennem a tanulók szükségleteit, helyi adottságokat, közösségi erőforrásokat, a gazdasági környezetet. A vizsgálat három hipotézisre épült. Első hipotézisem szerint az általam működtetett szakkörök palettája azért kedvező a kistelepüléseken, mert a zenei képzettség egy lassabb és más jellegű szinten zajlik, több gyermek tud bekapcsolódni és részt venni. Második, hogy nem profitorientált gazdasági környezettel lehet a tanórán kívüli foglalkozásokat egy forráshiányos kistelepülésen működtetni. Harmadik pedig, hogy a forráshiányos településeken is szükség van kulturális tanórán kívüli foglalkozásokra, mert hatással van a településen lakó gyermekek kulturális neveléséhez, formálásához. Kvantitatív kutatás során interjút készítettem a jelenlegi iskolaigazgatóval és elődjével is, melyben a tanórán kívüli foglalkozásokkal kapcsolatos attitűdjüket, tapasztalataikat, gondolataikat próbáltam feltérképezni. Valamint kvalitatív módszert használva az általam vezetett tanórán kívüli tevékenységekre járó gyermekekkel diákoknak szóló, és szüleikkel egy szülőknek szóló kérdőívet töltöttem ki, melyben a gyermekek elsődleges szocializációs terének a tanórán kívüli tevékenységre gyakorolt tudatos és tudattalanul végzett hatását vizsgáltam. Az elemzés – mely kitért a diák, szülő, tanár, tanulás, körülmények szerteágazó aspektusára - lezártával arra a következtetésre jutottam, hogy a tanórán kívül megvalósított oktatói és nevelői munka bármilyen megvalósulási nehézséggel is kerül szembe, a megvalósítást végző pedagógusnak egy olyan attitűddel kell rendelkeznie, mely nem torpan meg a nehézségektől, hanem az alternatívák felé nyitottan áll, legyen szó bármilyen akadályról, amely a program működését veszélyezteti, új megoldási lehetőségeket tár fel.
tanórán kívüli tevékenység, jógyakorlat, reflexió és önreflexió, zenei nevelés, alternatív megoldási lehetőségek, szülő-tanár-diák háromszög
A pedagógia (tanulás – alkotás – nevelés – iskolázás) stratégiája a magyar információs társadalomban
Másodközlés. A tanulmány eredetileg Elek Andrea, Juhász Jácint, Kiss Endre, Varga Csaba (2002) (szerk.): A tudás társadalma 1-2. köt. Budapest, Stratégiakutató Intézet, Nemzeti Ifjúságkutató Intézet, Ipargazdasági Kutató és Tanácsadó Kft. kötet 575-593. oldalán jelent meg.
2025-ben lenne 90 éves Zsolnai József pedagógiai kutató, a Pannon Egyetem Neveléstudományi Intézetének alapítója. Ennek kapcsán – gyakorlatunktól eltérően – másodközlésben közöljük Tanár Úr A pedagógia (tanulás – alkotás – nevelés – iskolázás) stratégiája a magyar információs társadalomban című tanulmányát, amely eredetileg 2002-ben jelent meg, azonban napjaink digitális világa számára is számos tanulságos meglátását olvashatjuk ebben az írásában. Tanár Úr oktatás jövőjére vonatkozó gondolatai ma is aktuálisak.
Bevezető gondolatok a 2024/3-as lapszámunkhoz.
Felsőoktatás és óvoda együttműködése a Digitális Témahéten
Egy különleges projekt egyetem és óvoda között, ahol célul tűztük ki, hogy az óvodás korosztály számára érthetővé tegyük a mesterséges intelligencia fogalmát. Ehhez egy saját készítésű robot volt segítségünkre. A robot tudásának formálódását az óvodások napról napra követhették, hiszen ők tanították az eszközt. Játékos formában komplex módon fejlesztettük az óvodások digitális kompetenciáját, miközben többek között a matematikai, a környezeti, az anyanyelvi kompetenciaterületeket is alakítottuk. A projekt során együtt dolgozott egyetemi mentor, óvodapedagógus és óvodapedagógus hallgató.
digitális kompetenciafejlesztés, kreativitás, unplugged kódolás, színek, formák, érzelmek
A Rábapatonai Petőfi Sándor Általános Iskola pedagógusai és tanulói kilencedik alkalommal csatlakozott a Digitális Témahéthez. A projekt célja a környezeti nevelés és a környezettudatosság erősítése volt, különböző korosztályok számára kidolgozott tevékenységekkel. Az 1-2. osztályosok Hany Istók legendájával ismerkedtek meg, míg a 3-4. osztályosok újrahasznosított anyagokból padlórobotpályát építettek. Az 5-6. osztályosok a mesterséges intelligencia szerepét vizsgálták a biodiverzitás megőrzésében, a 7-8. osztályosok pedig a fenntartható horgászat és a védett halak témakörével foglalkoztak. A projekt során a digitális és szociális kompetenciák, a kreativitás és a kritikai gondolkodás fejlesztésére helyeztük a hangsúlyt. A jógyakorlat bemutatásának célja, hogy megmutassuk, hogyan lehet egy egész intézményen átívelő témahetet végrehajtani.
Digitális Témahét, Fenntarthatósági Témahét, jógyakorlat, padlórobotok
A „Sok kicsi sokra megy” projekt célja, hogy fejlessze az alsó tagozatos tanulók pénzügyi tudatosságát különböző tantárgyak és tevékenységek összekapcsolásával. A projekt során a diákok sokféle képességet megmozgató feladatot hajtanak végre, miközben digitális eszközöket használnak, kézműveskednek, játékos formában szereznek pénzügyi ismereteket. A Digitális Témahéten végrehajtott projekt különös hangsúlyt fektet a szövegértés, a logikus gondolkodás és a digitális kompetenciák fejlesztésére, miközben a hátrányos helyzetű és sajátos nevelési igényű tanulók esélyegyenlőségét is biztosítja.
Digitális Témahét, pénzügyi tudatosság, tantárgyi integráció, képességfejlesztés